Danmark skal have en ny havplan. Formålet med en havplan er at lave en helhedsorienteret planlægning for det samlede danske havareal og balancere de mange ønsker, der er til anvendelsen af havet for eksempel til havvindmøller, råstofindving, forsvarsaktiviteter og transport og til at udlægge beskyttede områder i havet.
Den første havplan fra 2021 blev trukket tilbage efter at have fået massiv kritik for ikke at tilgodese havmiljøet godt nok, og i Danmark Naturfredningsforening mener vi heller ikke, at oplægget til den nye havplan er godt nok. Ifølge EU-lovgivningen, der ligger bag, skal havplanen have en økosystemsbaseret tilgang. Det vil sige, at den skal tage udgangspunkt i hele havøkosystemet, og hvad det kan tåle af menneskelig aktivitet, og så på den baggrund fastlægge i havplanen, hvilken udnyttelse af havet, der er plads til. Den tilgang har havplanen ikke, og vi kan derfor ikke vide, om havplanen er bæredygtig, eller om den risikerer at føre til en forværring af miljøtilstanden i havet. De fleste af de beskyttede områder, som udlægges i havplanen, yder ikke en reel beskyttelse mod skadelige aktiviteter.
Krtikken af havplanen gælder i høj grad også den måde, som den forholder sig til havområderne ved Bornholm:
I tillæg til meget store områder, der allerede er udlagt til vindenergi ved Bornholm, og som Danmarks Naturfredningsforening bifalder, udlægges der nu et ekstra område til vedvarende energi. Her mangler der en ny vurdering af den samlede påvirkning, energiområderne vil kunne have på havnaturen herunder på den truede østersøbestand af marsvin og trækkende og fouragerende fugle og flagermus.