Ifølge Peter Viggo Jakobsen, der er lektor på Forsvarsakademiet, er den mest nærliggende forklaring på de færre aktiveringer, at Rusland koncentrerer kræfterne om krigen i Ukraine.
– Vi har set, at russerne har brugt deres luftvåben noget mere dernede for at imødegå den offensiv, ukrainerne har sat i gang. Så det vil være en logisk forklaring på det, siger han.
– Det er jo primært noget, de gør for at sende politiske signaler. Derfor skal man ikke lægge for meget i, at det svinger lidt fra år til år, siger han om antallet af aktiveringer af afvisningsberedskabet.
Omvendt kan det mindre antal aktiveringer også skyldes, at Rusland har rettet sin opmærksomhed mod særligt to andre lande, der grænser op til Østersøen.
– Hvis du havde haft tilsvarende opgørelser over krænkelser i nærheden af Finland og Sverige, så kunne det jo være, de (aktiveringer af de to landes afvisningsberedskaber, red.) var steget der. Det vil sige, at man i stigende grad har fokuseret på at sende signaler til Sverige og Finland, der var på vej ind i alliancen (Nato, red.). Så der er også mulighed for regional forskydning, siger Peter Viggo Jakobsen, der dog understreger, at han ikke kender dataene for de to landes afvisningsberedskaber.